250 kr
!["Valpeskolen", div. bøker om hunderaser en bok om forslag til navn](https://images.finncdn.no/dynamic/480x480c//2024/4/vertical-0/11/1/343/405/651_31cfbe22-a785-4766-86b3-72c7dbd25c3c.jpg)
En enkeltside fra bokverket "Histoire Naturelle, générale et particulière", et bokverk på 36 bind som ble utgitt i Frankrike mellom 1749-1804 av Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon. Bind 4 til 15 omhandler "Quadrupèdes", deriblandt hunder (le chien).
Denne aktuelle siden er trykket i 1786. Måler ca. 18x10,5 cm. Ensidig trykk.
"1 Le chien Courant Metis. 2 le Gredin. 3 le Pirame. 4 L'Epagneul."
Den komplette boken, med mange flere illustrasjoner, kan sees her: https://www.biodiversitylibrary.org/item/265628#page/297/mode/thumb
Selges for 325,- kroner
Porto: 36,- kroner (sendt som brev)
------------------------------------------------------------------------------------
Hund eller tamhund er en rovdyrart i hundefamilien. Dens nærmeste viltlevende slektning er ulven. For omkring 50 000 år siden begynte ulver å leve sammen med menneskene og utviklet seg gradvis til den hunden vi kjenner i dag. Hunden var det første husdyret vårt, og er i dag den
arten som viser størst variasjon i størrelse, farge, fasong og atferd.
Det finnes hunder som i voksen alder veier under ett kilo og andre som veier over 100 kilo. Hunder kan ha en rekke forskjellige pelsformer. Enkelte raser er praktisk talt hårløse. Den store variasjonen henger sammen med at mennesket har drevet avl med hund, med sikte på å fremme sterkt varierende egenskaper, i atskillig lengre tid enn med noe annet husdyr.
På 1800-tallet oppsto begrepet hunderaser og organisert raseavl med stambokføring, utstillinger og prøver. Dette førte til enda større variasjon blant hunder enn man hadde sett tidligere. I dag finnes det omkring 900 hundetyper og raser, mens det er registrert cirka 450 hunderaser, hvorav om lag 250 i Norge.
Det er stor enighet om at hunden er en domestisert (temmet) ulv, og krysninger mellom dem gir fruktbart avkom. Hvordan ulv ble til hund finnes det flere teorier om, men hypotesen om selvdomestisering står sterkest. Denne går ut på at enkelte ulver levde av matrester og matsøppel rundt boplassene til menneskene. Ulver som var mer tamme enn andre og som turte å komme nærmere, fikk spist mer. Etter hvert bodde ulven tettere og tettere på mennesker og utviklet seg gradvis til hunden slik vi kjenner den i dag. Dette startet mest sannsynlig i Sørøst-Asia.
Den domestiserte hunden blir mindre enn villformen, den får mindre hode og ikke så kraftige kjever, og den viser større variasjon. Det eldste arkeologiske funnet av hund er omtrent 33 000 år gammelt og er gjort i Sibir. Ellers er de fleste andre funn gjort i Kina og Midtøsten. Genetiske studier viser at domestiseringen startet en god stund før vi kan se en forskjell i utseende mellom hund og ulv i arkeologiske funn. Det er uvisst akkurat når, men det kan ha vært for omkring 50 000 år siden.
Hunden ble først brukt til mat og som pelsdyr, og til å varsle om farer som nærmet seg. Steinalderfunn viser at hundeknokler ble kløyvd slik at menneskene kunne spise margen. I noen kulturer spises ennå hundekjøtt.
Oppgaver som gjeting av husdyrflokker og samarbeid på jakt krever større grad av tilpasning til mennesket enn de første tamhundene nådde. Så spesialiserte hunder som krigshunder (som deltok direkte i kamphandlingene) og trykkende, senere stående, fuglehunder oppstod ikke før i oldtidens europeiske kultursamfunn.
Våre dagers høyt spesialiserte hunder som sanitetshunder, førerhunder, politihunder, lavinehunder og narkotikahunder er først kommet til på 1900-tallet. Likevel holdes de fleste hunder i dag som selskapsdyr.
Hunden er kjønnsmoden ved 8–9 måneders alder varierende med rasen. Tispene er normalt brunstige (har løpetid) hver sjette måned med omtrent en måneds forskyvning etter valping. Brunsten varer rundt tre uker og drektighetstiden er cirka 62 dager.
Gjennomsnittlig kullstørrelse er fem til seks valper, men antallet varierer sterkt med rasen. Valpene blir født blinde, og øynene åpnes 10–14 dager etter fødselen. En uke senere begynner valpene å bevege seg omkring. Fra de er fem til seks uker klarer valpene seg uten morens melk, men på grunn av sosialiseringen bør de være sammen med moren/voksne hunder og kullsøsken til de er syv-åtte uker gamle.
Gjennomsnittlig levealder er 12–13 år, også dette er noe avhengig av rasen.
Hunden er ikke en ren kjøtteter, men et altetende rovdyr. Normalfôret består i vekt av 3/4 vegetabilsk og 1/4 animalsk føde.
Hunder er sosiale og har gjennom evolusjonen utviklet seg til å foretrekke å være sammen med mennesker fremfor andre hunder. Ulven, hundens ville slektning, lever i monogame par i familiegrupper, akkurat som oss mennesker. Forvillede eller ferale hunder, altså hunder som lever fritt og ikke eies av mennesker, lever derimot hovedsakelig alene og ikke i organiserte flokker eller grupper. De lever av søppel og mat de finner eller får rundt oss mennesker. Det er stor valpedødelighet da tispa må oppfostre valpene alene, i motsetning til hos ulven hvor hannen deltar i valpeoppfostringen.
Gjennom evolusjonen har hunden utviklet seg til å kunne kommunisere godt med oss mennesker, på en måte ingen andre arter kan. Hunder forstår intuitivt hva vi mener når vi peker, de følger med blikket vårt og de oppfatter vår sinnsstemning. Som følge av dette oppfatter vi mennesker at hunden er intelligent og vi knytter oss sterkt til hunden. Studier har vist at tilknytning mellom hund og eier ligner tilknytningen mellom mor og barn. Hunder kan vise separasjonsangst, glede ved gjenforening og preferanse for en person fremfor en annen på samme måte som barn gjør overfor mor.
Valper gjennomgår en viktig periode for sosialisering og miljøtilvenning fra om lag tre uker til om lag 12 ukers alder. I denne perioden er det av stor betydning at valpen får rike og gode erfaringer med ulike mennesker og andre arter og får oppleve ulike miljø og hendelser slik at den er rustet til å mestre ulike situasjoner senere i livet. I denne sensitive perioden utvikler hjernen seg mye og blir formet av de erfaringene valpen gjør.
En anbefaler at valpen får være hos tispa og kullsøsknene frem til cirka åtte ukers alder slik at den får lære å samhandle med egen art. I tillegg er det viktig at valpen får flytte tidsnok til ny eier slik at den lærer det nye miljøet å kjenne.
Mens vi mennesker har tre typer fargefølsomme celler i øynene, har hunder bare to typer. Derfor kan hunder skjelne færre farger enn vi kan. Hunder kan oppfatte bevegelser bedre enn oss og kan se detaljer på noe som farer forbi, hvor vi kun ser et eller annet fare forbi. Skarpsynet hos hunder er ovalt og ikke en sirkel som hos oss mennesker. Fasongen på skarpsynsfeltet varierer mellom raser og ser ut til å ha en sammenheng med lengden på skallen og snuten. Synsfeltet hos hunder er i gjennomsnitt større enn hos mennesker, men varierer mellom raser på grunn av øynenes plassering. Raser med kort skalle og snute, slik som for eksempel bulldogg, har samme synsfelt som mennesker. Mynder har et betydelig større synsfelt.
Hunden kan oppfatte frekvenser opp til 35 000 hertz, altså langt lysere lyder enn vi oppfatter. Hunden er god til å oppfatte hvor lyden kommer fra, men ikke så god som oss mennesker.
Hunder kan registrere lukter som er så svake at bare noen få molekyler av duftstoffet når dem. Utformingen av snuten og måten hunden snuser på gjør at luften sirkulerer utenfor snuten, og luktmolekylene kommer inn i nesen. De er også i stand til å lokalisere retningen på et spor og hvilken retning lukten kommer fra da de lukter i «stereo».
Feromoner er en type signalstoffer som bæres gjennom luften mellom individer av samme art. Hunder kommuniserer også gjennom feromoner for å identifisere individer og for å oppfatte hvor i brunstsyklusen tispen er, og de oppfatter feromoner som gjør dem rolige og trygge. Feromoner sanses ved hjelp av vomeronasalorganet som er lokalisert i ganen.
Smakssansen hos hunder er lite undersøkt, men det er kjent at de ikke har noen preferanse for søtt slik vi har.
Hunder har værhår som oppfatter bevegelser i luften og berøring, noe som utfyller de andre sansene.
Hovedårsakene til at hunder utvikler atferdsproblemer er arvelige forhold, helseproblemer, skader og smerter, uheldige opplevelser og manglende erfaringer. De vanligste problemene hundeeiere søker råd for er aggresjon mellom hunder, aggresjon overfor fremmede mennesker, oppmerksomhetssøkende atferd, separasjonsangst og andre typer frykt. Rundt 25 prosent av hunder som blir av livet, blir det på grunn av atferdsproblemer, og aggresjon er den største enkeltårsaken. Ved siden av at atferdsproblemer er belastende for hundeeieren, er det også et stort velferdsproblem for hunden selv, og det kan være plagsomt og skremmende for andre mennesker.
Atferdsproblemer kan forebygges ved et godt avlsarbeid og ved å gi valpen rike og gode opplevelser tidlig i livet. Hundeeierens kompetanse er også viktig. Førstegangshundeeiere har oftere hunder med atferdsproblemer enn erfarne hundeeiere.
Aktivisering og miljøberikelse er viktig for alle arter, også hunder. Hunder har behov for å gå tur, løpe fritt, snuse, leke, være sammen med andre og å oppleve ulike miljø.
Hunder er sosiale dyr, men arbeid gjort på 1990-tallet viste at gjennomsnittshunden var alene hjemme 7,5 timer per dag (Bakken, 1996). Det største velferdsproblemet for hunder er separasjonsangst. Nettopp det å være alene og isolert er et stort problem for hunder med separasjonsangst.
For noen hunder er måten de trenes på et stort velferdsproblem. Trening med bruk av smerte, frykt og uforutsigbarhet påvirker hundens velferd og atferd i veldig stor grad.
Mange hunder har arvelige lidelser og en kroppsform som påvirker velferden. Enkelte raser og individer har veldig kort snute, med hudfolder som hindrer luftpassasje. Det gjør at de har problemer med å få nok oksygen og med å kunne pese effektivt for å kjøle ned hjernen. Noen kan ikke føde valper uten ved keisersnitt. Det er i enkelte raser høy forekomst av mageproblemer, ryggproblemer, problemer med ledd og hudproblemer med kronisk kløe. Kortskallede raser har en høyere risiko for å få en skalle som er for liten til hjernen, som igjen fører til store hodesmerter og nevrologiske problemer.
- - - - - -
australian cattle dog (287)
australian kelpie (293)
australian shepherd (342)
australian stumpy tail cattle dog (351)
azores cattle dog (340)
bearded collie (271)
beauceron (44)
bergamasco (194)
border collie (297)
bouvier des flandres (191)
briard (113)
collie korthåret (296)
collie langhåret (156)
groenendael (15)
hollandsk gjeterhund (223)
hvit gjeterhund (347)
katalansk gjeterhund (87)
komondor (53)
kroatisk gjeterhund (277)
laekenois (15)
lancashire heeler ( – )
malinois (15)
mallorcansk gjeterhund (321)
maremma (201)
mudi (238)
old english sheepdog (16)
picard (176)
polsk owczarek nizinny (251)
polsk owczarek podhalanski (252)
portugisisk gjeterhund (93)
puli (55)
pumi (56)
pyreneisk gjeterhund (141)
pyreneisk gjeterhund m/korthåret hode (138)
romanian carpathian shepherd dog (350)
romanian mioritic shepherd dog (349)
saarloos wolfhond (311)
schapendoes (313)
schipperke (83)
schäferhund (166)
shetland sheepdog (88)
slovakisk cuvac (142)
sørrussisk ovtcharka (326)
tervueren (15)
tsjekkoslovakisk ulvehund (332)
ungarsk kuvasz (54)
welsh corgi cardigan (38)
welsh corgi pembroke (39)
Gruppe 2 (Schnauzer-, pinscher-, molosser-, sennenhunder)
affenpinscher (186)
aidi (247)
anatolsk gjeterhund (331)
appenzeller sennenhund (46)
argentinsk dogge (292)
berner sennenhund (45)
bordeaux dogge (116)
boxer (144)
broholmer (315)
bullmastiff (157)
cane corso (343)
castro laboreirohund (170)
dansk-svensk gårdshund ( – )
dobermann (143)
dogo canario (346)
dvergpinscher (185)
dvergschnauzer (183)
engelsk bulldog (149)
engelsk mastiff (264)
entlebucher sennenhund (47)
fila brasileiro (225)
grand danois (235)
grosser schweizer sennenhund (58)
hovawart (190)
karst gjeterhund (278)
kaukasisk ovtcharka (328)
landseer (226)
leonberger (145)
napolitansk mastiff (197)
newfoundlandshund (50)
perro dogo mallorquin (249)
pinscher (184)
pyreneerhund (137)
pyreneisk mastiff (92)
rafeiro do alentejo (96)
riesenschnauzer (181)
rottweiler (147)
russisk sort terrier (327)
sankt bernhardshund (korthåret & langhåret) (61)
sarplaninac (41)
schnauzer (182)
sentralasiatisk ovtcharka (335)
serra da estrelahund (vanlig & korthåret) (173)
shar pei (309)
smoushond (308)
spansk mastiff (91)
tibetansk mastiff (230)
tosa (260)
østerriksk pinscher (64)
Gruppe 3 (Terriere)
airedale terrier (7)
amerikansk staffordshire terrier (286)
australsk terrier (8)
bedlington terrier (9)
border terrier (10)
brasiliansk terrier (341)
bull terrier (11)
cairn terrier (4)
cesky terrier (246)
dandie dinmont terrier (168)
engelsk toy terrier (13)
fox terrier glatthåret (12)
fox terrier ruhåret (169)
irish glen of imaal terrier (302)
irish soft coated wheaten terrier (40)
irsk terrier (139)
jack russell terrier (345)
japansk terrier (259)
kerry blue terrier (3)
lakeland terrier (70)
manchester terrier (71)
miniature bull terrier (11)
norfolk terrier (272)
norwich terrier (72)
parson russell terrier (339)
sealyham terrier (74)
silky terrier (236)
skotsk terrier (73)
skye terrier (75)
staffordshire bull terrier (76)
tysk jaktterrier (103)
welsh terrier (78)
west highland white terrier (85)
yorkshire terrier (86)
Gruppe 5 (Spisshunder)
akita (255)
alaskan malamute (243)
american akita (344)
basenji (43)
canaanhund (273)
chow chow (205)
etnahund (199)
eurasier (291)
faraohund (248)
finsk lapphund (189)
finsk spets (49)
grosspitz (97)
grønlandshund (274)
hälleforshund (-)
hokkaido (261)
islandsk fårehund (289)
japansk spisshund (262)
jämthund (42)
kai (317)
karelsk bjørnhund (48)
keeshond (97)
kishu (318)
kleinspitz (97)
koreansk jindo (334)
lapsk vallhund (284)
mexikansk nakenhund (234)
mittelspitz (97)
norrbottenspets (276)
norsk buhund (237)
norsk elghund grå (242)
norsk elghund svart (268)
norsk lundehund (265)
peruviansk nakenhund (310)
podenco canario (329)
podenco ibicenco (89)
podengo portugues (94)
pomeranian (97)
russisk-europeisk laika (304)
samojedhund (212)
shiba (257)
shikoku (319)
siberian husky (270)
svensk hvit elghund ( – )
svensk lapphund (135)
taiwan dog (348)
thai ridgeback dog (338)
tysk spitz (97)
vestsibirsk laika (306)
volpino italiano (195)
västgötaspets (14)
østsibirsk laika (305)
Gruppe 6/4 (Dachs-, drivende- og sporhunder)
alpinsk dachsbracke (254)
amerikansk foxhound (303)
ariégois (20)
artoishund (28)
balkanstøver (150)
basset artesien normand (34)
basset bleu de gascogne (35)
basset d'artois (18)
basset fauve de bretagne (36)
basset hound (163)
bayersk viltsporhund (217)
beagle (161)
beagle harrier (290)
bernerstøver (59)
billy (25)
black and tan coonhound (300)
blodhund (84)
bosnisk strihåret støver (155)
brandlbracke (63)
briquet griffon vendéen (19)
dachshund (148)
dalmatiner (153)
drever (130)
dunker (203)
dvergdachshund (148)
erdelyi kopo (241)
estlandsstøver ( – )
finsk støver (51)
foxhound (159)
fransk hvit og gul støver (316)
fransk hvit og sort støver (220)
fransk trefarget støver (219)
gascon saintongeois (stor & liten) (21)
gotlandsstøver ( – )
grand basset griffon vendéen (33)
grand bleu de gascogne (22)
grand griffon vendéen (282)
gresk støver (214)
griffon fauve de bretagne (66)
griffon nivernais (17)
haldenstøver (267)
hamiltonstøver (132)
hannoveransk viltsporhund (213)
harrier (295)
hygenhund (266)
istarski korthåret støver (151)
istarski strihåret støver (152)
italiensk korthåret støver (337)
italiensk strihåret støver (198)
jugoslavisk trefarget støver (229)
jurastøver (59)
kanindachshund (148)
liten anglo-fransk støver (325)
liten bernerstøver (60)
liten jurastøver (60)
liten luzernerstøver (60)
liten schweizerstøver (60)
luzernerstøver (59)
otterhound (294)
petit basset griffon vendéen (67)
petit bleu de gascogne (31)
petit griffon bleu de gascogne (32)
poitevin (24)
polsk støver (52)
porcelaine (30)
posavina støver (154)
rhodesian ridgeback (146)
russisk flekket støver ( – )
russisk støver ( – )
schillerstøver (131)
schweizerstøver (59)
slovakisk støver (244)
slovensk bergstøver (279)
smålandsstøver (129)
spansk støver (204)
steiersk ruhåret bracke (62)
stor anglo-fransk hvit/gul støver (324)
stor anglo-fransk hvit/sort støver (323)
stor anglo-fransk trefarget støver (322)
tiroler bracke (68)
tysk bracke (299)
westfalsk dachsbracke (100)
Gruppe 7 (Stående fuglehunder)
blå picardie spaniel (106)
bracco italiano (202)
braque d'auvergne (180)
braque de l'ariège (177)
braque du bourbonnais (179)
braque dupuy (178)
braque français, type pyrénées (134)
braque français, type gascogne (133)
braque saint-germain (115)
breton (95)
drentsche patrijshond (224)
engelsk setter (2)
fransk spaniel (175)
fransk vorstehhund strihåret (107)
fransk vorstehhund ullpelset (174)
gammel dansk hønsehund (281)
gordon setter (6)
grosser münsterländer (118)
irsk rød og hvit setter (330)
irsk setter (120)
italiensk spinone (165)
kleiner münsterländer (102)
perdiguero de burgos (90)
picard spaniel (108)
pointer (1)
pont-audemer spaniel (114)
portugisisk pointer (187)
puddelpointer (216)
slovakisk vorstehhund ruhåret (320)
stabyhoun (222)
tsjekkisk vorstehhund (245)
ungarsk vizsla korthåret (57)
ungarsk vizsla strihåret (239)
vorstehhund korthåret (119)
vorstehhund langhåret (117)
vorstehhund stikkelhåret (232)
vorstehhund strihåret (98)
weimaraner (korthåret & langhåret) (99)
Gruppe 8 (Apporterende hunder)
amerikansk cocker spaniel (167)
amerikansk vannspaniel (301)
barbet (105)
chesapeake bay retriever (263)
clumber spaniel (109)
cocker spaniel (5)
curly-coated retriever (110)
engelsk springer spaniel (125)
field spaniel (123)
flat-coated retriever (121)
golden retriever (111)
irsk vannspaniel (124)
kooikerhund (314)
labrador retriever (122)
lagotto romagnolo (298)
nova scotia duck tolling retriever (312)
portugisisk vannhund (37)
spansk vannhund (336)
sussex spaniel (127)
wachtelhund (104)
welsh springer spaniel (126)
wetterhoun (221)
Gruppe 9 (Selskapshunder)
bichon frisé (215)
bichon havanais (250)
bolognese (196)
boston terrier (140)
cavalier king charles spaniel (136)
chihuahua (korthåret & langhåret) (218)
chinese crested powder puff (288)
coton de tuléar (283)
dvergpuddel (172)
fransk bulldog (101)
griffon belge (81)
griffon bruxellois (80)
japanese chin (206)
king charles spaniel (128)
kromfohrländer (192)
lhasa apso (227)
løwchen (233)
malteser (65)
mellompuddel (172)
mops (253)
papillon (77)
pekingeser (207)
petit brabançon (82)
phalène (77)
russian toy (352)
shih tzu (208)
stor puddel (172)
tibetansk spaniel (231)
tibetansk terrier (209)
toypuddel (172)
Gruppe 10 (Mynder)
afghansk mynde (228)
azawakh (307)
borzoi (193)
greyhound (158)
irsk ulvehund (160)
italiensk mynde (200)
polsk mynde (333)
saluki (269)
skotsk hjortehund (164)
sloughi (188)
spansk galgo (285)
ungarsk mynde (240)
whippet
Du må være logget inn for å se brukerprofiler og sende meldinger
InnloggingSist endret: 14.8.2024, 12:58 ・ FINN-kode: 357344127